Институт за српски језик РС постоји, а шта ради?
Послије научног скупа "Језик и писмо у Републици Српској" сазнали смо да Институт за српски језик и књижевност Републике Српске постоји од априла ове године. Институт је своје постојање веома вјешто крио, да би на свјетлост дана изашао интервјуом који је Гласу Српске дао проф. др Срето Танасић, директора Института за српски језик у Београду, […]
![](/wp-content/uploads/doc/Image/novosti_sr/temanedelje/15517_vest_rajko-na-slici-frontal-foto.jpg)
Послије научног скупа "Језик и писмо у Републици Српској" сазнали смо да Институт за српски језик и књижевност Републике Српске постоји од априла ове године.
Институт је своје постојање веома вјешто крио, да би на свјетлост дана изашао интервјуом који је Гласу Српске дао проф. др Срето Танасић, директора Института за српски језик у Београду, прорефор и на бањолучком универзитету.
Након обзнане да Институт за српски језик и књижевност Републике Српске постоји неких 6-7 мјесеци, добили смо и одговор шта је до сада радио.
-Ево, прије нешто више од мјесец дана именован је и његов директор, академик Слободан Реметић. Сада је потребно да се ураде основни документи Института, да се образује научно вијеће и друго. Онда се може већ говорити о заснивању научних пројеката-каже за Глас професор Танасић.
Он је убијеђен да ће се постојање Института убрзо почети примјећивати, али да је за покретање озбиљнијег научног рада потребна је опредијељеност Владе да то подржи.
-Институт ће својим радом свакако доприносити научном освјетљавању наше језичке прошлости и садашњости у БиХ и Републици Српској и очувању јединственог српског језичког и културног простора. Брига о националном језику и писму јесте дио националне стратегије. И то је нешто сасвим нормално свуда у свијету – гдје постоји национална стратегија- каже Танасић.
Професор подсјећа да при Институту за српски језик СAНУ већ петнаестак година дјелује Одбор за стандардизацију српског језика, стручно тијело у чијем саставу су представници свих најодговорнијих институција кад је у питању српски језик, између осталог и представници два одговарајућа факултета из Републике Српске и Aкадемије наука и умјетности РС.
Одбор је и основан ради што успјешнијег вођења језичке политике, истраживања стандарднојезичке проблематике и систематског нормирања српског језика на цјелокупном његовом простору. Нисмо међутим видјели да је изборио статус какав мора имати, тачније да се његови прописи поштују онако како се поштују сличне институције у Хрватској.
Нама остаје да видимо колико конкретних ствари ће из нашег Института изаћи. Да ли ће ијекавски изговор српског језика напокон бити нормиран, а примјена институционални заштићена?